„Възвишение“ срещу „Фабрика за кокошки“: Виктор Божинов се ядоса на чалгата в киното
* Режисьорът на „Вина“ атакува сина на министър Росен Карадимов – Исидор за лековатите му филми * Не познавам баща си, виждал съм го само по телевизията, отговори Карадимов-младши
![„Възвишение“ срещу „Фабрика за кокошки“: Виктор Божинов се ядоса на чалгата в киното](https://lupa.bg/f/news/b/311/0ab020db6a237b621bffac000fd290d2.jpeg)
Режисьорът Виктор Божинов издигна глас срещу навлизането на чалгата в родното кино и провокира творците да разсъждават за цената на българските филми, но не толкова за финансовите им разходи и приходи, колкото за естетическото им съдържание. Режисьорът на хитови филми и сериали като „Възвишение“, „Под прикритие“ и „Вина“ скочи срещу чалгаризацията на българското кино и срещу тенденцията фолк изпълнители да участват в родни продукции редом до талантливи професионални актьори.
„2024 година. Докато високомерно се перчим кой е по-по-най, грозна и аматьорска вълна шета из кината, защото там няма адекватни български заглавия, които да направят разликата!!! Ако не се изгражда публика, тя се изражда!!! При това бързо!“, написа във фейсбук Божинов. Той публикува и плакати на филми, които слага в графата „аматьорска вълна“. Сред тях са „Фабрика за кокошки“ и „Цената на властта“ на режисьора Исидор Карадимов, „Никога не е просто секс“ на Саня Борисова, „Русалки“ на Христо Христов-Зипо, „Киберпрестъпност“ на Атанас Михайлов, „Чудовища“ на Калоян Петерков и др.
Постът на Виктор Божинов предизвика остра дискусия в социалните мрежи, като в нея се включиха и някои от авторите на горепосочените филми. В хода на словесната война между „младите“ и „старите“ кинаджии Божинов разкри, че режисьорът на т.нар. „лековати филми“ Исидор Карадимов е син на Росен Карадимов - последния първи секретар на Комсомола – ДКМС, дългогодишен депутат от БСП, съветник на премиера Сергей Станишев и министър на иновациите и растежа в двете служебни правителства на Димитър Главчев.
В свой пост режисьорът на сериалите „Под прикритие“ и „Вина“ намеква, че младият Исидор Карадимов снима филми, които не са с държавни средства, т.е. нямат субсидия от Националния филмов център, благодарение на връзките на родителите си.
„Мама и тате ми купиха камера, щото са „важни клечки“ от ДКМС. И съм изхвърлен от УНСС без право на защита! Тъжна история на старата номенклатура!“, коментира Виктор Божинов.
Младият режисьор Исидор Карадимов е горд, че снима филми без държавно финансиране
Исидор Карадимов не му остана длъжен и отговори, че този, който го атакува е ударил дъното. От коментара на младия режисьор стана ясно, че той не познавал баща си Росен Карадимов, виждал го е само по телевизията и за 27 години от него не бил виждал нито лев и не му пукало дали баща му е министър или не. Исидор казва и че ако разчитал на баща си щял да взима пари от НФЦ, както правел Божинов.
Иначе мбициозният млад режисьор е кръстен на баща си и истинското му име е Росен-Исидор Росенов Карадимов и така е вписан в официалните документи. Представя се обаче само с едно от двете си първи имена – Исидор. „Поласкан съм, че само 6 часа след първичното публикуване на плаката на „Фабрика за кокошки” Вие сте го видяли, преосмислили и написали поста. Видях, че сте сложили епитети като “аматьорски”, “грозни” и т.н. Искам само да отбележа, че съм на 27 години с три висши образования по специалността, в процедура за защита на докторска степен в УНСС по продуценство и направих своя кино дебют на 26 години с филма „Цената на Властта”. Филмите ми се снимат с RED MONSTRO (единствените в България с тази камера).
Исидор Карадимов на премиерата на филма си „Цената на властта“ заедно с Коцето, Борис Дали и Китодар Тодоров
На Ваше място първо бих проверил, после бих слагал епитети. С опасност да вляза по-остро, трябва всички да са наясно, че ако няма филми като моите, няма да има филми като Вашите. Филмите ми не са с държавно финансиране и не чакам на държавата, както чакате Вие. Точно защото има филми като моите, които формират приходи в държавния бюджет от данъци, ДДС и т.н. има пари, за да може държавата да субсидира Вашите филми и не е зле да преосмислите позицията си в тази сфера.
С опасност да изглеждам конфликтен бих искал да Ви питам как се разбира дали един филм е успешен? В световната практика филмът е успешен, когато приходите към продуцента или студиото надхвърлят бюджета. Искам да попитам дали Вашите филми успяха да го направят?“, пита синът на министъра. Той заплашва Божинов, че ако продължи да го клевети двамата ще се срещнат в съда.
„Тази бира-скара колекция, няма какво да я коментирам. Чалгата си е чалга. Но и вие трябва да се замислите относно ползването на едни и същи лица. Казвам, каквото говорят хората. А, и аз го мисля“, коментира и актрисата Нона Йотова.
Така например във филма на Исидор Карадимов „Цената на властта“, чиято тема е задкусилието в българската политика наред с утвърдени професионални актьори като Георги Златарев, Георги Кадурин, Диана Любенова, Димитър Баненкин, Камен Воденичаров, Кирил Ефремов, Китодар Тодоров, Тончо Токмакчиев участва и е поп фолк изпълнителят Борис Дали, на когото е отредена главна роля. Като актьори се изявяват и Йордан Караджов от „Сигнал“, Димитър Ковачев-Фънки, Йонислав Йотов-Тото, Гергана Райчевска, Антонио Асенов, Велислав Делибалтов.
„Изненада беше колко добре се представиха непрофесионалните актьори“, коментира на премиерата на филма Исидор Карадимов. А чалга идолът Борис Дали сподели, че е сбъднал детската си мечта да бъде актьор и обясни, че когато му било сложно да казва репликите от сценария той си казвал нещата по-простичко със свои думи. Изпълнителят на „Грешник“ e звездата и в новия проект на Исидор Карадимов – „Фабрика за кокошки“, който предстои да излезе на големия екран. Там участва и поп фолк певицата Джулия, както и поп певецът Велизар Соколов-Заки от „Авеню“.
Продуцентът Стоян Стоянов-Слаш пък нападна Виктор Божинов с думите: „Изкуфял пенсионер, който не може да изкара филм от 3 години, точно времето в което няма раздаване на пари от НФЦ за негови проекти. И сериалите му са правени с държавни пари. Последния му филм “Бягай” (заглавието на филма е „Бягство“, б.ред.) излезна по едно и също време с нашия “Мърда Бойз”. Нашият филм беше независим, без държавно финансиране и в пъти по-малък бюджет от неговия, но нашият направи 3 пъти повече зрители.
Той и такива като него са основната причина бг киното да буксува и ние, младите продуценти, да се чудим как да върнем младите хора в кината, защото пенсионерите са ги изгонили оттам.“
Възмущение сред някои кинаджии предизвиква и филмът „Русалки“ най-вече заради участието на порно актриси във филм за деца и заради откровено порно сцените в лентата.
Със сигурност разгорещената дискусия в киногилдията ще продължи, а Виктор Божинов се включи отново в нея с коментар. „Част от „младата вълна“ счита, че един човек може и трябва да бъде продуцент, режисьор, оператор, монтажист, собственик на техниката, реквизита и локациите. Актьорите трябва да са само „инфлуенсъри“ и „попфолк звезди“, защото това бил „вкусът на младите“!
Мантрата е, че те са алтернативата на субсидираното кино, защото всички други сме готованци е убеждение за тях. Благодарение на филмите, които снима тази „вълна“ се плащали данъци от, които държавата плащала „нашите“ филми, които никой не искал да гледа! Като човек, който се е стремил да създава филми и сериали, които да не са „елитарни“, за да достигат до по-широка част от аудиторията, твърдя, че тази „нова“ вълна не трябва да се толерира, оставяйки безкритично да се развива!
Липсата редовно на адекватни български заглавия, които да дават добър пример е основата на този проблем! Държавата отделя достатъчно средство, за да изпълни стратегическата си културна функция! Защо ефектът го няма?! Винаги съм бил от хората, които смятат, че свободата да се занимаваш с каквото решиш е висша ценност, но не и когато си невеж и арогантен! Простотията и пошлостта се нуждаят от твърдо противопоставяне!
Отговорността пред публиката е огромна и не трябва да се оставя на самозванци да я обиждат, само защото са решили, че тя това иска!“, категоричен е Виктор Божинов.
Любопитно е обаче дали новата вълна на т.нар. български кинотворци между 20 и 30-годишни са гледали филми на Чаплин, Антониони, Фелини, Жан-Люк Годар, Тарковски, Скорсезе, Копола, Спилбърг и какво са научили от тях за Седмото изкуство – киното...